BMTCs_2026_07_Dömör-kapu - Holdvilág-árok

BMTCs_2026_07_Dömör-kapu - Holdvilág-árok
A túra kezdőpontja a Dömörkapu, amelynek neve török eredetű, és „vaskaput” vagy „szorost” jelent. A Bükkös-patak egykor egy elképesztően szűk, vad szurdokban tört itt át. A mai tágasabb formáját az itt működő egykori kőbányának köszönheti. A büfé mellett közvetlenül látható a dömörkapui vízesés is.
A Dömörkapu közelében, a Bükkös-patak partján álló rejtélyes szerb Ikonkő (vagy Ikon-kő) egy 1862-ben állított, cirill betűs felirattal és kereszttel díszített szakrális emlékkő.
Kik és miért állították?
A kő pontos történetét a mai napig titokzatosság és misztikum övezi, mivel a rajta lévő cirill betűs szöveg magáról az állítás közvetlen okáról nem beszél, csupán azt rögzíti, hogy az emlékművet később felújították. A történészek és a helyi kutatók az alábbiakat tudják a háttérről:
Szerb ortodox szerzetesek emléke
Az emlékmű szorosan kötődik az 1690-es nagy szerb kivándorláshoz, amikor jelentős szerb ortodox közösség és szerzetesek érkeztek Szentendrére.
Egy egykori remetelak helye: A legelfogadottabb szakmai felvetés szerint a kő egy közeli, erdei kolostori remetelaknak (remeteségnek) állít emléket, amely valaha ezen a védett, csendes völgyrészben működött. Szakrális határ- vagy védelmező kő: Az ortodox hagyományok szerint a településeken kívüli, vadregényes erdei utak mellé állított szent képek (ikonok) vagy kövek a vándorok védelmét, a hely megszentelését és a gonosz szellemek távoltartását szolgálták.
Hol található és hogyan gondozzák? A kő az egykori dömörkapui kőbánya után, a műút szélétől balra, a patak partján lévő sziklák között bújik meg. Sokáig elhanyagolt, benőtt állapotban volt, ám a helyi „HÓD” Honismereti Túraegylet és az Magyar Turista Egyesület (MTE) Szentendrei Osztályának önkéntesei megtisztították a rárakódott mohától, rendbe tették a környezetét, és egy magyar nyelvű ismertetőtáblát helyeztek el mellette, így könnyen megtalálható, a zöld kereszt jelzésű gyalogúton, közvetlenül a patakparti sétány mellett a dömörkapui buszforduló és a vízesés közelében.
A Dömörkaputól elindulva a patak völgyében hamar eléjük a csendes, erdei Zergevirág-forrást. Érdekessége, hogy a vize hűvös és tiszta, de a hozama az évszakoktól függően erősen változó.
Lajos-forrás: Királyi vadászatok vagy egy báró? A Bölcső-hegy oldalában fakadó Lajos-forrás a környék egyik legnépszerűbb, legbővebb vizű és iható forrása (akár 18 liter vizet is ad percenként). Két izgalmas történet is övezi a névválasztást: A történelmi legenda: Sokan úgy tartják, hogy a forrás Nagy Lajos királyról kapta a nevét, aki a 14. században előszeretettel vadászott ezekben a pilisi és visegrádi erdőkben.
A valós háttér: A történészek szerint a terület egykori tulajdonosáról, báró Podmaniczky Lajosról nevezték el.
A szerb szál: Az 1700-as években a szentendrei szerbek Dobrá Voda, azaz „Jóvíz” néven emlegették, ami a mai napig megmaradt a környező dűlők neveiben.
Holdvilág-árok és a Meteor-létra: egy igazi kultikus helyszín.
Árpád vezér sírja? A Holdvilág-árkot a hazai alternatív őstörténet-kutatás a legrejtélyesebb helyként kezeli. Sokan szent meggyőződéssel hiszik (és régészeti ásatásokkal is próbálták igazolni), hogy itt volt Attila hun király városa, és ide temették el Árpád vezért is. A szurdok végén található faragott sziklafalak (például a Weislich-barlang) emberi kéz nyomait viselik.
A Meteor-létra: egy hatalmas, függőleges vaslétra, amely a szurdokot lezáró, száraz időben is csöpögő, monumentális sziklafalon vezet fel. Ha lentről másztok fel rajta, igazi adrenalinbomba!
A szurdokból kiérve Kiskovácsi felé vesszük az irányt. A „Kórház” elnevezés a Kiskovácsi Pszichiátriai Intézetre utal, amely egy gyönyörű ősfás park közepén fekvő, régi kúriaépületben működik. A buszmegálló közvetlenül a kórház és a bekötőút mellett található, így tökéletes, könnyen elérhető zárópontja a túrának.